Tento příspěvek byl přečten1292krát!
Přírodní památka se nachází na jihozápadně orientovaném svahu nad zahrádkářskou kolonií (u ulic Na Okrouhlíku a Na Pěšinách) a pod budovami Akademie věd České republiky a bytové novostavby Nad Okrouhlíkem. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1982 na ploše 0,58 hektarů, v nadmořské výšce 270 – 284 m n. m. Důvodem vyhlášení byly výchozy svrchnokřídových pískovců, na jejich písčitém rozpadu typická teplomilná společenstva rostlin a hmyzu.
V současné době převažuje geologický význam území, který reprezentují rezavě hnědé železité pískovce až slepence druhohorního stáří. Usadily se ještě před příchodem druhohorního moře na dně sladkovodního jezera (podobně jako tomu bylo v Proseckých skalách).
V minulosti byl svah pastvinou uprostřed zemědělsky využívaných ploch. V 50. letech 20. století došlo k ústupu tradičního hospodaření a okolo roku 1970 byl svah uměle zalesněn, převážně dubem.
Z období před zalesněním se na pískovcových výchozech udržovala typická písčinná vegetace s charakteristickými druhy, jako je paličkovec šedavý (Corynephorus canescens), mateřídouška úzkolistá (Thymus serpyllum) a smldník olešníkovitý (Peucedanum oreoselinum). Na plochy se sypkým pískem byly vázány teplomilné druhy hrabavých vosiček a pískomilný potemníček Melanimon tibiale. Všechny tyto druhy pod vlivem lesních výsadeb zcela ustoupily.
Aktuálně v území převažuje dubový les, ve kterém převažuje dub zimní (Quercus petraea), vzácně se objevují severoamerické invazní dřeviny – dub červený (Quercus rubra) a trnovník akát (Robinia pseudacacia). V keřovém patře byly zapsány javor mléč (Acer platanoides), mahalebka (Prunus mahaleb), ořešák královský (Juglans regia), hloh (Crataegus sp.), růže (Rosa sp.), bříza bělokorá (Betula pendula), bez černý (Sambucus nigra) a zhora i invazní kustovnice cizí (Lycium barbarum).
Bylinné patro je velmi chudé, výrazně v něm převažuje lipnice hajní (Poa nemoralis), dále zde rostou semenáčky dřevin (Acer platanoides, A. pseudoplatanus, Fraxinus excelsior, Quercus petraea a další), ostružiník (Rubus fruticosus agg.), kopřiva dvoudomá (Urtica dioica) nebo ze zahrádek vysazený kohoutek věncový (Lychnis coronaria).
V jižní části chráněného území se nachází ojedinělý, ještě nezarostlý pískovcový výchoz. Zde se nachází i některé teplomilné druhy, ale spíše to jsou druhy suchých trávníků než písčinné vegetace: velmi vzácně kostřava sivá (Festuca pallens), dále chrpa latnatá (Centaurea stoebe), divizna knotovkovitá (Verbascum lychnitis), mochna stříbřitá (Potentilla argentea), čičorka pestrá (Securigera varia), pryšec chvojka (Euphorbia cyparissias) a hvozík kartouzek (Dianthus carthusianorum).
Seznam druhů nalezených v přírodní památce v roce 2018:
Acer platanoides
Acer pseudoplatanus
Aesculus hippocastanum
Agrostis capillaris
Anthoxanthum odoratum
Artemisia vulgaris
Betula pendula
Betula pendula
Centaurea stoebe
Conyza canadensis
Crataegus sp.
Dactylis glomerata
Dianthus carthusianorum
Elytrigia repens
Euphorbia cyparissias
Festuca ovina
Festuca pallens
Fraxinus excelsior
Hedera helix
Hieracium sabaudum
Juglans regia
Lolium perenne
Lycium barbarum
Lychnis coronaria
Malus domestica
Poa compressa
Poa nemoralis
Polygonum aviculare agg.
Potentilla argentea
Prunus avium
Prunus mahaleb
Pyrus communis
Pyrus pyraster
Quercus petraea
Quercus robur
Quercus rubra
Robinia pseudacacia
Rosa sp.
Rubus fruticosus agg.
Rumex acetosella
Sambucus nigra
Securigera varia
Spergularia rubra
Taxus baccata
Urtica dioica
Verbascum lychnitis
Autor textu a fotografií: Daniel Hrčka.
Fotografováno dne 29.7.2018.
Na projekt „Pražskou přírodou – poznávání a propagace přírodně cenných lokalit a ohrožených druhů“ finančně přispělo Hlavní město Praha.