Tento příspěvek byl přečten2095krát!
Lokalita chráněného území se nachází v severovýchodní části Prahy, v městské čtvrti Letňany, resp. mezi městskými čtvrtěmi Letňany, Kbely, Prosek a Vojenským letištěm Praha-Kbely. Nadmořská výška se pohybuje v rozmezí 275-280 m n.m. Plocha evropsky významné lokality byla vyhlášena jako Národní přírodní památka Letiště Letňany v roce 2005 a její součástí je převážná část letištní dráhy a v ochranném pásmu také související křovinné porosty. Za hranicí území se nacházejí nejrůznější skladové areály nebo armádní budovy navazující na kbelské letiště.
Převažujícím typem biotopu jsou poháňkové pastviny, svaz Cynosurion cristati. Porosty jsou pravidelně sečeny několikrát do roka, častá seč podmiňuje rozvoj vegetace s druhy charakteristickými pro tento typ porostů, i když v pravém slova smyslu se o poháňkové pastviny nejedná. I z toho důvodu je spektrum diagnostických druhů menší. Typicky jsou přítomné druhy snášející pravidelné narušování, jako jílek vytrvalý (Lolium perenne), jetel plazivý (Trifolium repens) a další. Z diagnostických druhů byly zaznamenány řebříček (Achillea millefolium agg.), poháňka hřebenitá (Cynosurus cristatus), kostřava luční (Festuca pratensis), máchelka podzimní (Leontodon autumnalis), jitrocel kopinatý (Plantago lanceolata), jitrocel prostřední (Plantago media) a jetel plazivý (Trifolium repens).
Vegetace je v méně sečených částech (zejména v okrajových plochách vzletové dráhy) střídána mezofilními ovsíkovými loukami svazu Arrhenatherion elatioris. Mají silně kolísající reprezentativnost od pěkně vytvořených porostů až po ruderální bylinnou vegetaci. Reprezentativnější porosty byly zaznamenány v extenzivně sečených plochách uvnitř chráněného území, především v jihovýchodní části – zde jsou porosty druhově bohatší, s větším množstvím diagnostických druhů a s menším zastoupením druhů nepůvodních. Z diagnostických druhů byly zaznamenány řebříček (Achillea millefolium agg.), ovsík vyvýšený (Arrhenatherum elatius), chrpa luční (Centaurea jacea), škarda dvouletá (Crepis biennis), srha říznačka (Dactylis glomerata), mrkev obecná (Daucus carota), kostřava luční (Festuca pratensis), svízel bílý (Galium album), kakost luční (Geranium pratense), hrachor luční (Lathyrus pratensis), štírovník růžkatý (Lotus corniculatus), jetel luční (Trifolium pratense) nebo trojštět žlutavý (Trisetum flavescens).
V ochranném pásmu jsou zastoupeny další typy porostů – jsou to většinou ruderální plochy s třtinou křovištní (Calamagrostis epigejos). Jedná se o dominantní porosty v místech bývalých navážek. Ruderální vegetace je také významným útočištěm řady invazních druhů – zejména pajasanu (Ailanthus altissima) a křídlatky (Reynoutria japonica).
Ruderální plochy zarůstají mezofilními křovinami, křovinami s ruderálními a nepůvodními druhy a náletovými dřevinami. Zaznamenány byly také lesní kultury s nepůvodními listnatými dřevinami, resp. výsadby s trnovníkem akátem (Robinia pseudacacia) a výsadby topolů (Populus sp.). Část ploch tvoří nejrůznější vyasfaltované manipulační plochy, parkoviště, přístupové komunikace, hangáry a pojezdové plochy k hangárům.
V prostoru chráněného území je nyní evidováno celkem 182 taxonů cévnatých rostlin, přičemž z tohoto počtu jsou 2 druhy vedeny v Černém a červeném seznamu cévnatých rostlin. V kategorii ohrožených druhů byl zjištěn výskyt bělolistu rolního (Filago arvensis). V kategorii druhů vyžadujících další pozornost – dosud nedostatečně prostudované taxony – byl zaznamenán výskyt mahalebky obecné (Prunus mahaleb) – zde se ale zjevně jedná o nepůvodný výskyt z výsadby.
Mnohem zajímavější je ale výskyt živočichů, především kriticky ohroženého sysla obecného (Spermophilus citellus), který je hlavním předmětem ochrany. Tento stepní druh se k nám rozšířil z jihovýchodní Evropy a Malé Asie. Vyhledává krátkostébelné porosty, které mu umožňují vizuální kontakt s ostatními členy kolonie, ale také brzké zpozorování blížícího se nebezpečí. V současné době se zde pohybuje několik stovek jedinců. Jeho výrazné ustoupení v průběhu předchozích 50 letech souvisí s přeměnou krajiny a také změnou způsobu hospodaření. Krátce sečené letištní plochy jsou dnes jeho oblíbeným stanovištěm.
Seznam druhů cévnatých rostlin nalezených v národní přírodní památce (evropsky významné lokalitě) v roce 2013:
Acer negundo
Acer platanoides
Aethusa cynapium
Agrimonia eupatoria
Agrostis cf. capillaris
Agrostis sp.
Achillea millefolium agg.
Ailanthus altissima
Alopecurus pratensis
Amaranthus sp.
Anthriscus sylvestris
Arctium lappa
Arctium sp.
Arctium tomentosum
Arenaria serpyllifolia
Arrhenatherum elatius
Artemisia vulgaris
Aster sp.
Astragalus glycyphyllos
Atriplex sp.
Ballota nigra
Betula pendula
Bromus hordeaceus
Bromus inermis
Bromus sterilis
Bromus tectorum
Bryonia alba
Calamagrostis epigejos
Capsella bursa-pastoris
Cardaria draba
Carduus acanthoides
Carex muricata agg.
Centaurea jacea
Cerastium arvense
Cerastium holosteoides subsp. triviale
Cichorium intybus
Carduus acanthoides
Cirsium arvense
Clematis vitalba
Convolvulus arvensis
Conyza canadensis
Cornus sanguinea
Crataegus sp.
Crepis biennis
Cynosurus cristatus
Dactylis glomerata
Daucus carota
Descurainia sophia
Dipsacus fullonum
Echinops sphaerocephalus
Echium vulgare
Elytrigia intermedia
Elytrigia repens
Eragrostis minor
Erigeron acris
Erigeron annuus s.l.
Euphorbia helioscopia
Euphorbia sp.
Falcaria vulgaris
Fallopia convolvulus
Festuca cf. rubra
Festuca pratensis
Filago arvensis
Forsythia sp.
Fragaria vesca
Fraxinus excelsior
Fumaria sp.
Galeopsis sp.
Galinsoga parviflora
Galium album
Galium aparine
Galium verum
Geranium pratense
Geranium robertianum
Geum urbanum
Glechoma hederacea
Hedera helix
Helianthus tuberosus
Heracleum sphondylium
Herniaria glabra
Hieracium umbellatum
Hordeum murinum
Humulus lupulus
Hypericum perforatum
Chaerophyllum aromaticum
Chaerophyllum temulum
Chenopodium album agg.
Impatiens parviflora
Juglans regia
Knautia arvensis
Laburnum anagyroides
Lactuca serriola
Lamium album
Lamium purpureum
Lathyrus pratensis
Lathyrus tuberosus
Leontodon autumnalis
Lepidium campestre
Ligustrum vulgare
Linaria vulgaris
Lolium perenne
Lotus corniculatus
Lythrum salicaria
Malus domestica
Malva moschata
Matricaria discoidea
Medicago lupulina
Melilotus albus
Melilotus officinalis
Mercurialis annua
Oenothera sp.
Papaver rhoeas
Parthenocissus inserta
Pastinaca sativa
Phalaris arundinacea
Phleum pratense
Phragmites australis
Picea omorica
Picris hieracioides
Pinus nigra
Pinus sylvestris
Plantago lanceolata
Plantago major
Plantago media
Poa annua
Poa compressa
Poa pratensis
Polygonum aviculare agg.
Populus sp.
Populus tremula
Potentilla argentea
Potentilla sp.
Potentilla reptans
Prunus avium
Prunus insititia
Prunus mahaleb
Reseda lutea
Reynoutria japonica
Robinia pseudacacia
Rosa sp.
Rubus fruticosus agg.
Rubus idaeus
Rumex acetosa
Rumex crispus
Salix caprea
Salvia nemorosa
Sambucus nigra
Saponaria officinalis
Securigera varia
Sedum acre
Sedum hispanicum
Sedum reflexum
Senecio jacobaea
Senecio vulgaris
Setaria viridis
Silene latifolia subsp. alba
Silene vulgaris
Sisymbrium loeselii
Solanum dulcamara
Solidago canadensis
Solidago gigantea
Sonchus sp.
Sorbus aucuparia
Spergularia rubra
Stellaria media
Syringa vulgaris
Tanacetum vulgare
Taraxacum sect. Ruderalia
Thlaspi arvense
Tragopogon dubius
Trifolium campestre
Trifolium pratense
Trifolium repens
Tripleurospermum inodorum
Trisetum flavescens
Urtica dioica
Verbascum cf. densiflorum
Verbascum sp.
Vicia angustifolia
Vicia cracca s.l.
Vicia hirsuta
Vicia tetrasperma
Autor textu a fotografií: Daniel Hrčka.
Publikováno dne 11.12.2015.
Fotografováno v roce 2014, sysel obecný na plošině Radouče u Mladé Boleslavi, dne 22.6.2013.
Na projekt „Ohrožená pražská příroda“ finančně přispělo Hlavní město Praha.