Tento příspěvek byl přečten1734krát!
Národní přírodní památka Požáry je malé území v jihozápadní části Prahy, které se tak trochu osamoceně nachází stranou turistického zájmu schované mezi zemědělskými pozemky. Přibližně 500 metrů jižně se nachází Pražský okruh, cca 200 metrů severně zase probíhá železniční trať Praha-Hlubočepy–Rudná. Území je ještě součástí Přírodního parku Prokopské a Dalejské údolí – nadohled (hned za železniční tratí) se nachází národní přírodní památka Dalejský profil.
Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1982 na ploše 3,5 hektaru. Předmětem ochrany je „zářez cesty k lomu a opuštěný lom, kde je zachycen geologický profil mezinárodního významu (mezinárodní stratotyp pro hranici ludlow-přídol)“. Mezinárodní hraniční stratotyp oddělení přídolí byl akceptován mezinárodním kongresem v Moskvě v roce 1984 jako nejvyšší oddělení siluru s mezinárodní platností.
Jedná se o také významné naleziště zkamenělin – zejména ramenonožců, trilobitů, hlavonožců, mlžů, lilijic a graptolitů.
Provoz prvního vstupního lomu – Požár 1 – byl ukončen ještě před druhou světovou válkou. Navazující lom Požár 2 ukončil svoji činnost se končením těžby ve čtyřicátých letech 20. století.
Tunel pro úzkokolejnou malodrážku vznikl roku 1930. Sloužil k dopravě těženého vápence z lomu k železnici Praha-Rudná až do skončení těžby v lomu Požár 2.
V lomech se těžily vápence spodní části lochkovského souvrství s vyšším obsahem uhličitanu vápenatého. Využíval se na výrobu cementu, pálení vápna, k chemickým a sklářským účelům a odpad byl používán jako štěrk.
Botanicky není území příliš významné. Převažuje v něm ruderální bylinná vegetace s dominantní kopřivou dvoudomou (Urtica dioica), dále s ostružiníkem (Rubus fruticosus agg.), štětkou planou (Dipsacus fullonum), měrnicí černou (Ballota nigra), kakostem smrdutým (Geranium robertianum) nebo komonicí lékařskou (Melilotus officinalis).
Doplňují je některé luční druhy, jako je ovsík vyvýšený (Arrhenatherum elatius), srha říznačka (Dactylis glomerata), řebříček obecný (Achillea millefolium s.str.) a třezalka tečkovaná (Hypericum perforatum).
Území zarůstá křovinami, mezi jinými mahalebkou (Prunus mahaleb), ptačím zobem obecným (Ligustrum vulgare), hlohem (Crataegus sp.) a svídou krvavou (Cornus sanguinea).
Na skalních stěnách se vzácně objevují některé teplomilné druhy jako je rozchodník bílý (Sedum album). Ze vzácnějších druhů byla nalezena jenom locika prutnatá (Lactuca viminea).
Uváděny jsou také vičenec písečný (Onobrychis arenaria), růže polní (Rosa agrestis), dřišťál obecný (Berberis vulgaris), zvonek jemný (Campanula gentilis), svízel sivý (Galium glaucum), čilimník řezenský (Chamaecytisus ratisbonensis) a devaterník šedý (Helianthemum canum).
Z území jsou opakovaně uváděni zimující netopýři (ojediněle i z letních kolonií), i když zřejmě nikdy se zde nenacházeli v nějakém větším množství. Tunelem silně protahuje a podobné je to i ve štole spojující lomy Požár 1 a Požár 2. Poslední štola z lomu Požár 2 je sice uzavřená, je ale poměrně krátká a případným návštěvníkům zase nesvědčí jak ruch při jeho ústí, tak zejména rozdělování ohňů.
Zřejmě se vždy jednalo jen o jednotlivé exempláře. Autorem příspěvku se nepodařilo žádného netopýra v zimním období potvrdit jak v zimě 2018-2019, tak 2019-2020. Nejčastěji je uváděn netopýr velký (Myotis myotis), výrazně méně netopýr černý (Barbastella barbastellus), netopýr večerní (Eptesicus serotinus) a netopýr řasnatý (Myotis nattereri). Ojedinělé byly nálezy netopýra vodního (Myotis daubentonii), netopýra ušatého (Plecotus auritus) a netopýra dlouhouchého (Plecotus austriacus).
Seznam druhů nalezených v národní přírodní památce v roce 2019:
Acer negundo
Acinos arvensis
Agrimonia eupatoria
Achillea millefolium agg.
Achillea millefolium s. str.
Arrhenatherum elatius
Asplenium trichomanes
Ballota nigra
Calamagrostis epigejos
Campanula rapunculoides
Carduus crispus
Cerastium arvense
Cirsium arvense
Clematis vitalba
Conyza canadensis
Cornus sanguinea
Crataegus sp.
Crepis biennis
Dactylis glomerata
Dipsacus fullonum
Dryopteris filix-mas
Epilobium montanum
Erigeron annuus subsp. septentrionalis
Fallopia dumetorum
Fragaria vesca
Fraxinus excelsior
Galeopsis tetrahit
Galium album
Galium aparine
Geranium robertianum
Geum urbanum
Hieracium murorum
Hypericum perforatum
Chelidonium majus
Impatiens parviflora
Inula conyzae
Lactuca viminea
Ligustrum vulgare
Medicago lupulina
Melilotus officinalis
Microrrhinum minus
Odontites vernus subsp. serotinus
Plantago lanceolata
Plantago major
Poa nemoralis
Polygonum aviculare agg.
Populus sp.
Potentilla reptans
Prunus avium
Prunus mahaleb
Quercus robur
Ranunculus acris
Ribes uva-crispa
Robinia pseudacacia
Rosa sp.
Rubus fruticosus agg.
Rubus idaeus
Sanguisorba minor
Scabiosa ochroleuca
Sedum album
Senecio jacobaea
Silene vulgaris
Solidago canadensis
Sonchus asper
Sonchus oleraceus
Sorbus aucuparia
Taraxacum sect. Ruderalia
Torilis japonica
Tragopogon orientalis
Trifolium repens
Urtica dioica
Vinca minor
Autor textu a fotografií: Daniel Hrčka.
Fotografováno ve dnech 5.1.2019 a 31.8.2019.
Na projekt „Ohrožená pražská příroda“ finančně přispělo hlavní město Praha.