Tento příspěvek byl přečten1525krát!
Přírodní rezervace Homolka se nachází v jižní části Prahy, na levém břehu Vltavy, mezi městskými částmi Velká Chuchle, Slivenec a Malá Chuchle, na jižních svazích bočního údolí ve Velké Chuchli. Společně s přírodní rezervací Chuchelský háj tvoří evropsky významnou lokalitu Chuchelské háje. Důvodem vyhlášení v roce 1982 byla jak společenstva skalních stepí tak také geologický význam území – geologické profily v podobě skalních výchozů a stěn opuštěných lomů dokumentují vývoj pražské prvohorní pánve, který začíná svrchní částí požárského souvrství a pokračuje lochkovským a pražským souvrstvím. Mezinárodně významné je typické naleziště zkamenělin.
Botanicky nejzajímavější jsou jižně orientované svahy nad údolím. První pěkná step od východu (nad ulicí Pod Akáty) patří mezi velmi cennou plochu chráněného území. Mezi jinými zde roste bělozářka liliovitá (Anthericum liliago), která je v západní části plochy rozšířena vzácně, ve východně roztroušeně až hojně. Dále trýzel škardolistý (Erysimum crepidifolium), vlnice chlupatá (Oxytropis pilosa), sesel fenyklový (Seseli hippomarathrum), vzácně lze nalézt oman srstnatý (Inula hirta).
Místy velmi hojný je kavyl vláskovitý (Stipa capillata), vzácnější je kavyl sličný (Stipa pulcherrima) a kavyl Ivanův (Stipa pennata). Zajímavostí je malá populace ohroženého černohlávku dřípeného (Prunella laciniata).
Přes mělké údolí na západ se nachází další step, která tvoří i centrální část chráněného území, nachází se ve svazích nad ulicí V Dolích, na začátku hlavní přístupové cesty. Zahrnuje dva základní typy společenstev – v severovýchodní části se jedná o zapojená společenstva širokolistých suchých trávníků svazu Bromion erecti, v jihozápadní části skály a sutě odpovídající z největší části skalní vegetaci s kostřavou sivou (svaz Helianthemo cani-Festucion pallentis). Vyskytuje se zde řada chráněných a ohrožených druhů: vlnice chlupatá (Oxytropis pilosa), trýzel škardolistý (Erysimum crepidifolium), oman srstnatý (Inula hirta), devaterník šedý (Helianthemum canum), hlaváč šedavý (Scabiosa canescens), bělozářka větvitá (Anthericum ramosum), strdivka sedmihradská (Melica transsilvanica) nebo vzácně žluťucha smrdutá (Thalictrum foetidum).
Nejzápadnější část přírodní rezervace pod kótou Homolka je tvořena suťovými svahy. Převažuje zde skalní vegetace s kostřavou sivou (Festuca pallens), svaz Helianthemo cani-Festucion pallentis. V nižších částech také širokolisté suché trávníky s válečkou prapořitou (Brachypodium pinnatum, asociace Scabioso ochroleucae-Brachypodietum pinnati). Vyskytuje se zde řada významných druhů, jako je bělozářka liliovitá (Anthericum liliago), oman srstnatý (Inula hirta) nebo vlnice chlupatá (Oxytropis pilosa). Velmi pěkné a husté porosty zde vytváří silně ohrožená žlutucha smrdutá (Thalictrum foetidum) a to především na suti a hůře přístupných suťových svazích.
Zajímavé jsou ještě prudké svahy ze severní strany vrchu Homolka s rozvolněnými porosty širokolistých suchých trávníků svazu Bromion erecti a především skalní vegetace s kostřavou sivou (Festuca pallens), svaz Helianthemo cani-Festucion pallentis. V dolní části se společenstvy suchých bylinných lemů svazu Geranion sanguinei s řimabou chocholičnatou (Pyrethrum corymbosum) a sasankou lesní (Anemone sylvestris – i několik desítek při okraji křovin, méně ve vlastním svahu).
Zjištěn byl výskyt těchto dalších zajímavých druhů: koniklec luční český (Pulsatilla pratensis subsp. bohemica), oman srstnatý (Inula hirta), chrpa chlumní (Centaurea triumfettii), vlnice chlupatá (Oxytropis pilosa), tařice horská (Alyssum montanum), kavyl Ivanův (Stipa pennata), tařice kalíškatá (Alyssum alyssoides), bělozářka větvitá (Anthericum ramosum), černohlávek velkokvětý (Prunella grandiflora) nebo smldník jelení (Peucedanum cervaria).
Vegetačně patří mezi nejzajímavější části nelesní společenstva – skalní vegetace s kostřavou sivou (Festuca pallens), svaz Helianthemo cani-Festucion pallentis. Jedná se jednak o skalní vegetaci s česnekem šerým horským (asociace Allio montani-Sedetum boloniensis) na místech, kde strmá skála vytváří drobné terásky s nahromaděnou sutí. A suché hercynské pěchavové trávníky (asociace Carici humilis-Seslerietum caeruleae) – objevuje se na jižních svazích, ale o menším sklonu do 30° – na místech obvykle bez výrazných terásek a nahromadění suti. Porosty úzkolistých suchých trávníků, svaz Festucion valesiaceae jsou na mírnějších sklonech a s vyvinutějším půdním profilem reprezentovány středočeskými a severočeskými skalními stepmi s kostřavou walliskou (asociace Erysimo crepidifolii-Festucetum valesiaceae). Na méně exponovaných místech s hlubší půdou jsou vyvinuty širokolisté suché trávníky, svaz Bromion erecti.
Lesní společenstva jsou reprezentována hercynskými dubohabřinami, svazu Carpinion, především černýšová dubohabřina asociace Melampyro nemorosi-Carpinetum. Tvoří pěkný jarní aspekt s ptačincem velkokvětým (Stellaria holostea), jaterníkem podléškou (Hepatica nobilis), svízelem lesním (Galium sylvaticum) nebo černýšem hajním (Melampyrum nemorosum). V nejvyšších polohách lesního celku je vyvinuto společenstvo suché acidofilní doubravy, svaz Genisto germanicae-Quercion, konkrétně mezofilními acidofilními doubravami (asociace Luzulo albidae-Quercetum), tvořené směsí dubu zimního (Quercus petraea) a borovice lesní (Pinus sylvestris). Zpravidla se objevuje na živinami chudých substrátech.
Seznam druhů nalezených v přírodní rezervaci Homolka v roce 2010:
Acer campestre
Acer platanoides
Acer pseudoplatanus
Acinos arvensis
Aegopodium podagraria
Agrimonia eupatoria
Achillea millefolium agg.
Ailanthus altissima
Alliaria petiolata
Allium senescens subsp. montanum
Alyssum alyssoides
Alyssum montanum
Anemone nemorosa
Anemone ranunculoides
Anemone sylvestris
Anthericum liliago
Anthericum ramosum
Anthriscus sylvestris
Anthyllis vulneraria
Arabis hirsuta
Arctium sp.
Arenaria serpyllifolia agg.
Arrhenatherum elatius
Artemisia campestris
Artemisia vulgaris
Asperula cynanchica
Asplenium trichomanes
Aster linosyris
Astragalus glycyphyllos
Avenula pratensis
Ballota nigra
Barbarea vulgaris
Bellis perennis
Betula pendula
Botriochloa ischaemum
Brachypodium pinnatum
Bromus sterilis
Bupleurum falcatum
Calamagrostis epigejos
Camelina microcarpa
Campanula bononiensis
Campanula rapunculoides
Capsella bursa-pastoris
Cardaria draba
Carduus acanthoides
Carex caryophyphyllea
Carex digitata
Carex humilis
Carex montana
Carex muricata agg.
Carlina acaulis
Carlina vulgaris
Carpinus betulus
Centaurea jacea
Centaurea scabiosa
Centaurea stoebe
Centaurea triumfettii
Cephalanthera damasonium
Cerastium arvense
Cerastium holosteoides subsp. triviale
Cichorium intybus
Cirsium acaule
Cirsium arvense
Clinopodium vulgare
Convolvulus arvensis
Cornus sanguinea
Corylus avellana
Cotoneaster integerrimus
Crataegus sp.
Cytisus nigricans
Dactylis glomerata
Daucus carota
Descurainia sophia
Dianthus carthusianorum
Dipsacus fullonum
Echium vulgare
Elytrigia intermedia
Elytrigia repens
Erigeron annuus subsp. septentrionalis
Erophila verna
Eryngium campestre
Erysimum crepidifolium
Euonymus europaea
Euphorbia cyparissias
Festuca pallens
Festuca rupicola
Festuca valesiaca
Fragaria moschata
Fragaria vesca
Fragaria viridis
Fraxinus excelsior
Gagea pratensis s. str.
Galeopsis angustifolia
Galium aparine
Galium glaucum
Galium mollugo agg.
Galium verum
Geranium pratense
Geranium robertianum
Geum urbanum
Hedera helix
Helianthemum canum
Helianthemum grandiflorum subsp. obscurum
Hepatica nobilis
Heracleum sphondylium
Hieracium lachenalii
Hieracium murorum
Hieracium pilosella
Hieracium umbellatum
Hordeum murinum
Hypericum perforatum
Chaerophyllum temulum
Chamaecytisus ratisbonensis
Chelidonium majus
Chondrilla juncea
Impatiens parviflora
Inula conyzae
Inula hirta
Jovibarba globifera
Juglans regia
Koeleria macrantha
Laburnum anagyroides
Lactuca serriola
Lamium album
Lamium maculatum
Lapsana communis
Larix decidua
Lathyrus niger
Lathyrus pratensis
Lathyrus tuberosus
Leontodon hispidus
Ligustrum vulgare
Lilium martagon
Linum austriacum
Linum catharticum
Lonicera xylosteum
Lotus corniculatus
Lysimachia numullaria
Mahonia aquifolium
Malus domestica
Matricaria discoidea
Medicago falcata
Medicago lupulina
Medicago sativa
Melica nutans
Melica transsilvanica
Melilotus officinalis
Mercurialis perennis
Myosoton aquaticum
Onobrychis viciifolia
Ononis spinosa
Oxytropis pilosa
Paris quadrifolia
Parthenocissus inserta
Peucedanum cervaria
Philadelphus coronarius
Physocarpus opulifolius
Picea abies
Pimpinella major
Pimpinella saxifraga
Pinus sylvestris
Plantago lanceolata
Plantago major
Plantago media
Poa angustifolia
Poa annua
Poa compressa
Poa nemoralis
Poa pratensis
Poa trivialis
Polygala vulgaris agg.
Polygonum aviculare agg.
Populus tremula
Potentilla anserina
Potentilla arenaria
Potentilla argentea
Potentilla heptaphylla
Potentilla reptans
Prunella grandiflora
Prunella laciniata
Prunus avium
Prunus mahaleb
Prunus spinosa
Pulmonaria obscura
Pulsatilla pratensis subsp. bohemica
Pyrethrum corymbosum
Pyrus communis
Pyrus pyraster
Quercus petraea
Quercus pubescens
Quercus robur
Quercus rubra
Ranunculus acris
Ranunculus bulbosus
Ranunculus repens
Reseda lutea
Rhamnus cathartica
Robinia pseudacacia
Rosa sp.
Rubus fruticosus agg.
Rumex crispus
Salix caprea
Salvia pratensis
Salvia verticillata
Sambucus nigra
Sanguisorba minor
Scabiosa canescens
Scabiosa ochroleuca
Securigera varia
Sedum acre
Sedum album
Sedum sexangulare
Sedum spurium
Seseli hippomarathrum
Seseli osseum
Silene latifolia subsp. alba
Silene nutans
Silene vulgaris
Sisymbrium loeselii
Sisymbrium officinale
Solidago canadensis
Sorbus aucuparia
Sorbus torminalis
Stachys recta
Stellaria holostea
Stellaria media agg.
Stipa capillata
Stipa pennata
Stipa pulcherrima
Symphoricarpos albus
Symphytum officinale
Syringa vulgaris
Taraxacum sect. Erythrosperma
Taraxacum sect. Ruderalia
Teucrium chamaedrys
Thalictrum foetidum
Thalictrum minus subsp. majus
Thlaspi perfoliatum
Thymus praecox
Tilia cordata
Tragopogon pratensis
Tragopogon sp.
Trifolium alpestre
Trifolium montanum
Trifolium pratense
Trifolium repens
Trisetum flavescens
Ulmus glabra
Urtica dioica
Verbascum lychnitis
Verbascum sp.
Veronica arvensis
Veronica hederifolia agg.
Veronica chamaedrys agg.
Vicia angustifolia
Vicia tenuifolia
Vicia tetrasperma
Viola arvensis
Viola collina
Viola hirta
Viola mirabilis
Viola odorata
Viola reichenbachiana
Yucca sp.
Autor textu a fotografií: Daniel Hrčka.
Fotografováno ve dnech 8.4., 25.5., 9.7. a 24.9.2010.
Na projekt „Pražskou přírodou – poznávání a propagace přírodně cenných lokalit a ohrožených druhů“ finančně přispělo Hlavní město Praha.